Ви будете здивовані: як в СРСР називали перших жінок-програмувальниць
- Автор
- Дата публікації
- Автор
- 2087
![Життя в СРСР](https://telegraf.com.ua/static/storage/thumbs/428x240/4/8c/73eda2d0-1054138f786d9c1dbc1477c22a0df8c4.jpg?v=5471_1)
Причина дивує ще більше
Наразі сфера IT в сучасному світі є синонімом престижу та високих зарплат. А от в Радянському Союзі для жінок-програмувальниць навіть придумали доволі специфічне прізвисько.
"Телеграф", посилаючись на OBOZ.UA розповість, як в СРСР називали жінок-програмувальниць.
Передісторія
Перші ЕОМ почали з’являтися в СРСР приблизно в 1950-х роках – тоді й зародилася професія програміста. Початок розвитку нової галузі заклала перша атомна станція в Обнінську. Її ввели в експлуатацію в червні 1954 року, а для обслуговування технічних питань створили математичний відділ, який складався переважно з дівчат.
Програмувальниці виконували надскладну розумову роботу – проводили численні розрахунки, виводили формули, вирішувати рівняння. Працювали вони незалежно, але передавали дані один одному — так вдавалося в кілька разів прискорювати темпи роботи.
Розрахунки жінки проводили на електромеханічних обчислювальних машинах "Рейнметал" та "Мерседес". Ці молоді програмувальниці дійсно були першими фахівчинями в галузі програмування в СРСР.
Слід зазначити, що на початку 50-х назви для цієї професії ще не існувало, формально жінки були робітницями математичного відділу. Але у народі за ними закріпилося досить своєрідне прізвисько – на вулиці дівчат могли назвати "лохматушками".
Зачіски і програмувальниці — у чому зв'язок
У провінційному Обнінську з’явилися молоді, вродливі науковиці, випускниці московських курсів та інститутів. Тоді набирала популярності зачіска "бабетта", або, як її називали у народі "гніздо" або "вулик". В основі було начісування: пасма волосся піднімалися на маківку та укладалися пишним щільним валиком, на який кріпилися й інші пасма.
![](https://telegraf.com.ua/static/storage/thumbs/428-*/f/55/bb7c86c4-0cd5c9222b2d7ef3a63c5810b4f0e55f.jpg?v=4456_1)
Жінкам старшого покоління тоді більш звично було зачісувати волосся у тугі гладкі зачіски або й взагалі носити хустку. Нова мода їх дивувала. Молодих програмувальниць почали поза очі називати "лохматушками" – свідчення про це можна знайти і в мемуарах іменитих академіків.
Укладка "бабетта" займала так багато часу, що після неї дівчата могли кілька днів не мити і не зачісувати голову, за що й отримували відповідне прізвисько. Згодом тренд відійшов у минуле, а разом з ним – і перше прізвисько радянських програмісток.
Раніше "Телеграф" писав, чому за радянських часів усюди висаджували тополі.