Як працює рентна, сировинна, корупційна модель економіки: багато хто не розуміє, в чому суть - Олексій Кущ
- Автор
- Дата публікації
- Автор
![Мінфін](https://telegraf.com.ua/static/storage/thumbs/428x240/5/9c/8b90d3a4-118a7d003c9482052f08e627711e29c5.jpeg?v=6562_1)
Аналітик пояснив, у чому суть встановлення різних термінів повернення валютного виторгу при експорті: 90, 120 або 180 днів
Як працює рентна, сировинна, корупційна модель економіки?
Нацбанк збільшив терміни повернення експортного виторгу з 90 до 120 днів для виробників 12 видів агропродукції: пшениці, жита, ячменю, вівса, кукурудзи, сої, ріпаку, соняшнику, соєвої олії, олії, ріпакової олії, макухи.
До речі, в Україні в умовах війни немає вимог щодо обов’язкового продажу валютного виторгу експортерами (у РФ є).
В результаті, середній продаж валютного виторгу експортерами у РФ склав понад 80%.
По Україні такої цифри не зустрічав, але 12 млрд дол. експортного виторгу за кордоном, порушуючи всі терміни повернення, зависло точно.
Багато хто в Україні не розуміє, у чому суть встановлення різних термінів повернення валютного виторгу при експорті: 90, 120 чи 180 днів.
Частина експортерів ми працюємо через свої підставні торгові будинки, зареєстровані в офшорних юрисдикціях.
Наприклад, руда на світовому ринку умовно коштує 200 дол, з українського ГЗК на свою офшорку її продають за 60, а вже з офшорки на ринок — за 200 дол.
Механізм контролю за цінами через механізм трансфертного ціноутворення у нас майже не працює, тому ГЗК сплачуватиме податки з ціни в 60 дол., а 140 дол. господар ГЗК-а акумулює на офшорці і купить собі яхту, не сплативши податки.
Але навіть виторг у розрахунку по 60 доларів за тонну він не поспішає повертати в Україну.
Наприклад, за контрактом А до країни через 180 днів має повернутися 100 млн. дол.
А контракт Б укладено за 100 днів на 150 млн.
На офшорку через 100 днів зайшли усі гроші і за контрактом А, і за контрактом Б.
Але виручку за контрактом А власник ГЗК вже направив на особисті рахунки з фіктивних операцій.
Цих грошей немає, повертати нема чого.
Але офшорка, на яку заведені контракти А та Б, вона ж своя.
Тому офшорка повертає в Україну 100 млн. за контрактом А за рахунок виручки за контрактом Б.
Така сама ситуація із зерном та з будь-яким іншим сировинним товаром, де розрахунки йдуть в основному за банківськими акредитивами, тобто платіж здійснюється проти постачання/відвантаження товару.
Немає сенсу встановлювати для сировинного експорту такі тривалі терміни розрахунку: 90 чи 180 днів.
Адже це все біржові товари — комодитис і за ними розрахунки йдуть за допомогою банківських акредитивів чи гарантій і завершуються максимум на дату транспортування, як правило, всі гроші надходять у строк до місяця.
Параметри повернення експортного виторгу в 90, 120 і 180 днів встановили дуже давно в розрахунку на оплату продукції з високим рівнем додаткової вартості (тоді ми продавали на зовнішніх ринках промислову продукцію, а не тільки сировину).
Тобто якщо Україна продаватиме трактори, турбіни та літаки, то для цього потрібен більш тривалий термін розрахунків з експорту.
В умовах нашої сировинної спеціалізації, всю суперечку щодо термінів повернення валютного виторгу, 90 або 180 днів — це по суті негласний договір ФПГ та влади, який обсяг валютного виторгу можна буде залишити за кордоном НАЗАВЖДИ: за квартал (90 днів), за 120 днів чи пів року (180 днів).
Це як у Європі на тлі нульових ставок у минулі роки кредитний ліміт по карті розглядали як "подарунок банку".
І щодо економічної свободи: правильно чи ні, лімітувати терміни повернення валютного виторгу.
На мою думку, таке лімітування, особливо під час війни, має бути щодо сировинних товарів: руда, зерно.
Тобто щодо природних ресурсів. Цей виторг має повертатися до країни протягом 30 днів.
Валютний виторг при експорті продукції з високим рівнем додаткової вартості має перебувати у повному розпорядженні її власника в Україні чи за кордоном. Оскільки випускаючи таку продукцію, власник бізнесу створює значно більше робочих місць та сплачує більше податків. І його продукція створює економіці ефект мультиплікатора, а чи не ефект ресурсного виснаження.
Джерело: Telegram-канал Аналітика Куща.
Думки, висловлені в рубриці блоги, належать автору.
Редакція не несе відповідальності за їх зміст.